«Поїдьте, подивіться, що коїться на старому кладовищі»
![«Поїдьте, подивіться, що коїться на старому кладовищі»](https://koziatyn.info/img/cache/news_main/news/0035/19/3418251-poyidte-podivitsya-scho-koyitsya-na-staromu-kladovischi.jpeg?hash=2024-06-17-16-19-24)
- На цвинтарі біля церкви на ПРБ зарості — скаржаться козятинчани.
- Ми побували на кладовищі і пересвідчилися, що люди не перебільшують — хрестів та пам’ятників практично не видно з-за височенної трави.
- Хто має відповідати за благоустрій цієї території і чому там не косять — з’ясовували наші журналісти
Нещодавно до журналістів нашого видання зателефонувала козятинчанка Надія. Жінка каже — на старому цвинтарі, що на території Церкви Почаївської ікони Божої Матері неможливо пройти — там усе позаростало і ніхто не косить.
— Ми пішли з кумою, хотіли відвідати могилку братів Валдаєвих, — розповідає Надія. — Я наплакалася і пішла додому. Боже, що там робиться! Там ожина, малина, неможливо зайти на це кладовище. Я вас прошу, поїдьте, сфотографуйте, подивіться, що там робиться. Це ж жахіття. Ще декілька років тому там косили. Невже так важко зібрати гроші з людей і покосити? Там так все заросло, що неможливо пройти. Це нікуди не годиться. Як це так?
Кладовище, про яке йде мова, історичне і нині не діюче. Найімовірніше за все, воно з’явилося в Козятині наприкінці XIX століття. Точної дати сказати не можемо, тому що у документальних джерелах такої інформації ми не знаходили. Невідомо також, яке з поховань на цвинтарі найдавніше, адже на більшості кам’яних хрестів, які, до речі, однотипні, відсутні будь-які написи. Але цвинтарю безперечно більше ста років — на кладовищі є німецьке поховання, яке датується 1903 роком, а також вищезгадана могила братів Валдаєвих. Це поховання 1905 року.
Востаннє ми були на старому цвинтарі біля церкви на ПРБ чотири роки тому, коли писали про історичні кладовища Козятина — те, про яке йде мова, польське, що на території костелу і нині неіснуюче єврейське, яке було на Водокачці за стадіоном. Цвинтар біля католицького храму також недіючий, але за ним слідкують — принаймні, там можна пройти. Натомість кладовище біля церкви на ПРБ ще чотири роки тому виглядало дуже занедбаним.
Після дзвінка Надії ми знову навіталися на цвинтар біля Церкви Почаївської ікони Божої Матері. Наша читачка мала рацію — там справді непролазні хащі. Огорожі як такої немає, залишилися тільки ворота, які перекосило. Дістатися можна хіба що до каплички, що на самому цвинтарі, і то лише тому, що доріжка до неї заасфальтована, і до декількох поодиноких могил, обкладених каменем. Решта поросла травою без перебільшення в людський зріст. Кам’яні хрести, які доволі високі, буквально втопилися в густих заростях.
Те, що на цвинтарі виросла така висока трава, зовсім не дивно, враховуючи погодні умови початку літа — спека чередується із затяжними дощами та грозами, тому бур’яни і ростуть такі високі. Та залишається питання, чому за територією не слідкують і хто взагалі повинен проводити благоустрій. Щоб це дізнатися, ми зателефонували до Управління житлово-комунального господарства.
— За програмою, яку прийняли депутати міської ради, за благоустрій цієї території відповідає комунальне підприємство «Чисте місто», — каже Іван Вовкодав, начальник Управління ЖКГ. — Але на підприємстві зараз велика проблема з кадрами. Вони по місту не встигають покосити. Не вистачає не тільки працівників благоустрою, а й електриків. Якщо будуть додаткові люди, то можна буде щось зробити на кладовищі. Але зараз кадрів недостатньо. Частина людей звільнилася, з особистих причин, багатьох мобілізували. Працівників «Чистого міста» поки що не бронюють. Крім того, робота з благоустрою важка.
Читайте також:
У Козятині на «Талимонівці» потрощили лавочки та лежаки
Добре, що на стадіоні трохи лад навели, але й шкоди трохи зробили
Трофей у водокачці, аварійна береза та порушниця правил дорожнього руху
Слідкуйте за новинами Козятина у Telegram.
Марія Іваненко
Інна Мельник
Інна Мельник reply Інна Мельник
Марія Іваненко reply Інна Мельник
Лариса Бабич
Тарас
Сообщается, что с гастрольного тура по Германии не вернулся обратно киевский симфонический оркестр со всеми инструментами и численностью в 70 человек, 2/3 из которых – мужчины призывного возраста.
Власти города Монхайм-на-Рейне предоставили жилье участникам оркестра и членам их семей на три года, чем они и решили воспользоваться, чтобы не быть насильно мобилизованными.
#украина #мобилизация #германия